ЗМІНА ДИСПЕРСНОСТІ ЧАСТИНОК СИНТЕТИЧНОГО МАГНЕТИТУ ВІД УМОВ ОСАДЖЕННЯ З ЗАЛІЗОСУЛЬФАТВМІСНИХ РОЗЧИНІВ
DOI:
https://doi.org/10.32347/2524-0021.2023.45.15-23Ключові слова:
магнетит, магнітосорбційний метод, ферит, дисперсність, магнітна сепарація, феритний матеріалАнотація
В роботі проаналізовано проблеми реагентного методу очищення стічних вод підприємств машинобудівного профілю, та наведені переваги магнітосорбційного методу в порівнянні з реагентним методом. Магнітосорбційний метод, заснований на обробці рідини часточками феромагнітного матеріалу з ціллю сорбції на їх поверхні речовин, які підлягають вилученню, добре себе зарекомендував не тільки в очищенні стічних вод від домішок важких металів, а й від нафтопродуктів, ПАР, радіоізотопів, завислих речовин. Ефективність процесів очистки води залежить від властивостей частинок сорбенту таких як дисперсність, сорбційна ємність і магнітні властивості частинок. В роботі наведені результати по дисперсності частинок. Проведені дослідження зміни дисперсності частинок синтетичного магнетиту, отриманих при різних умовах, таких як час зберігання, температура, рН, співвідношення К=[Fe2+]:[Fe3+], солевміст, природа осаджувача. Показано, що зі збільшенням часу зберігання кількість дрібних частинок менше 10 мкм зменшується, а великих – збільшується внаслідок проходження процесів рекристалізації. Визначено, що при 20 без впливу магнітного поля утворюється суспензія з максимальним вмістом частинок діаметром 10 мкм, при температурі 40 – 70 в суспензії переважають частинки з розміром 8 – 10 мкм, з підвищенням рН розчину кількість дрібних частинок в суспензії зростає. І, навпаки, зі збільшенням солевмісту крупність частинок збільшується зі зменшенням долі дрібних частинок майже вдвічі. Зазначено, що при К=0,8; 2,0 в розчині формується найбільша кількість частинок (біля 60 %) з розміром 10 мкм. Показано, що з використанням NaOH формується максимальна кількість частинок крупніше 20 мкм.
Посилання
Trus, I., Radovenchyk, I., Halysh, V., Skiba, M., Vasylenko, I., Vorobyova, V., Hlushko, O., & Sirenko, L. (2019) Innovative Approach in Creation of Integrated Technology of Desalination of Mineralized Water. Journal of Ecological Engineering, 20(8), 107–113. https://doi.org/10.12911/22998993/110767
Gomelya, M., Hrabitchenko, V., Trokhymenko, A., & Shabliy, T. (2016) Research into ion exchange softening of highly mineralized waters. Easten–Europe journal of Enterprise Technologies, 4/10(82), 4–9. https://doi.org/10.15587/1729– 4061.2016.75338
Radovenchyk, V. M., Ivanenko, O. I., Radovenchyk, Y. V., & Krysenko, T. V. (2020) Application of ferrite materials in water treatment processes: monograph. Bila Tserkva: O. V. Pshonkivskyi Publishing House. [in Ukrainian]
Khokhotva, O., Butchenko, L., & Gomelia, M. (2018) The use of modified and composite ferritic sorbents for selective extrac-tion of Cu2+. Technical Sciences and Technolo-gy, (1(11), 264–272. Retrieved from http://tst.stu.cn.ua/article/view/134785 [in Ukrainian]
Frolova, L. A. (2019) Vykorystannya vidpratsovanykh travylnykh rozchyniv dlya vyrobnytstva zhovtykh zalizooksydnykh pihmentiv. Modern problems of Metallurgy, 1(21), 82–86. https://doi.org/10.34185/1991-7848.2018.01.13 [in Ukrainian]
Samchenko, D. N., Kochetov G. М., Vasiliev, A., Derecha, D. A., Skirta, Y. B., & Lastivka, O. V. (2022). Energy-saving technol-ogy for processing of exhausted etching solu-tions with obtaining of ferromagnetic com-pounds. Environmental Safety and Natural Re-sources, 43(3), 22–34. https://doi.org/10.32347/2411– 4049.2022.3.22– 34 [in Ukrainian]
Goncharuk, V. V., Radovenchyk, V. M., & Gomelуa, M. D. (2003) Otrymannya ta vykorystannya vysokodyspersnykh sorbentiv z mahnitnymy vlastyvostyamy: monograph. Kyiv: Grafika. [in Ukrainian]
Ivanenko, O., Radovenchyk, V., Overchenko, T., & Radovenchyk, I. (2020) Integrated use of magnetite in environmental protection measures. ScienceRise, 5, 57–65. http://doi.org/10.21303/2313– 8416.2020.001462
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2023 Сергій Довголап, Вячеслав Радовенчик, Олена Отрох, Олена Іваненко, Тетяна Оверченко
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
a) Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи, яка через 70 років після смерті останнього співавтора з дати публікації автоматично стає доступною на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі.
b) Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі.
c) Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).